Osaavatko vuosia keskikaupungilla pesineet lokit kalastaa? Jos niin kuinka kaukana oleville järville ne lentävät ruokaa hakemaan ellei ihan pesän lähettyvillä… |
46 |
|
|
|
Lokit ovat lähes kaikkiruokaisia ja ne syövät sitä ravintoa, jota helpoimmin on saatavilla. Avainsanoja lokkien ravinnonhankinnassa ovat kekseliäisyys ja joustavuus. Kaupunkien keskusta-alueilla eläville lokeille on tarjolla niin paljon helposti saatavilla olevaa ravintoa talousjätteestä linnunpoikasiin ja torien myyntipöytien antimiin, ettei niiden tarvitse välttämättä koskaan vaivautua hyödyntämään kalastustaitojaan – saatikka tehdä pitkiä ruoanhakumatkoja kaikkein välittömimmän elinpiirinsä ulkopuolelle.Kirjallisuutta: Riku Cajander, Lokkien maailma |
Täällä kysyttiin onkimispaikoista ja sieltä tuli vajaa vastaus. Eli löytyykö jostain tietoa ns yleisistä paikoista minne voi mennä onkimaan. Kiinnostaisi. |
134 |
|
|
|
Onkia saa periaatteessa missä tahansa. Ei siis ole olemassa erikseen onkimiseen osoitettuja paikkoja. Toki esimerkiksi uimarannalla tai toisen laiturilla ei saa onkia. Hyviä onkimispaikkoja voi etsiä esimerkiksi Suomen Vapaa-ajankalastajien verkkosivujen Kalastuspaikat-hausta valitsemalla kalastusmenetelmäksi onkimisen. |
Onko kokemäellä koskaan pyydetty luonnonlohta kokemäenjoesta ennen harjavallan voimalaitoksen rakentamista? |
269 |
|
|
|
ELY-keskuksen kalataloussivuilta löytyi Kokemäenjoen historiaa: "Kokemäenjoki oli aikoinaan Etelä-Suomen tuottoisimpia vaelluskalajokia. Merestä nousivat jokeen kudulle lohi, meritaimen, vaellussiika ja nahkiainen ja joen yläjuoksulla tavattiin myös harjusta ja järvitaimenta. Korkea kalantuotto ylläpiti tuottoisaa kalastusta sekä joessa että merialueella, mutta 1800-luvun lopulla saaliit alkoivat selvästi vähentyä. Muutamassa kymmenessä vuodessa Kokemäenjoen vaelluskalakannat heikkenivät lähes olemattomiin ja joen oma lohikanta kuoli sukupuuttoon.
Perimmäisenä syynä oli kalojen lisääntymisen epäonnistuminen, sillä kasvavat jätevesipäästöt, joen perkaukset ja tukinuitto tuhosivat sekä mätiä että kalojen kutupaikkoja. Voimalaitosten... |
Haen kirjallisuutta Suomen keskiaikaisesta kalastuksesta |
125 |
|
|
|
Finna.fi:stä löytyy haulla keskiaika ja kalastus kirjallisuutta, näiden joukosta voisi löytyä jotain teitä kiinnostavaa. Suomen kalakirjastosta ei löydy asiasanalla keskiaika kirjallisuutta, mutta kalastus -- historia asiasanalla tehdyn haun tuloksesta saattaa löytyä jotain sopivaa. Suomen kalakirjasto ei valitettavasti ole mukana Kysy kirjastonhoitajalta -palvelussa, mutta sinne voi lähettää kysymyksiä suoraan osoitteella Info@suomenkalakirjasto.fi.
Kalastukseen liittyvää välineistöä ja historiaa on talletettu museoihin, mm. Suomen Kansallismuseeon. Se on mukana Kysy museolta -palvelussa, joten sen puoleen kannattaa myös kääntyä. |
Mitä on kohosiimakalastus? |
457 |
|
|
|
Suomen Kalakirjastosta Ari Savikko vastaa näin: Kohosiimakalastus on pintaan viritetystä pitkäsiimasta käytetty nimitys Pohjois-Karjalassa. Siima viritetään kohojen avulla pintaan, ja koukuissa käytetään kalasyöttiä. Pyydystä käytetään lähinnä lohikalojen pyynnissä. Tämä nimi tämänkaltaiselle pitkällesiimalle ei ole laajemmin levinnyt, vaan nimenomaan Pohjois-karjalassa käytössä. Siellä se on kirjoitettu myös kalastussääntöihin.
Suomen kalakirjasto sijaitsee Muoniossa, siellä on laajan kalakirjallisuuden ja sarjajulkaisujen lisäksi erittäin hyvää asiantuntemusta vastata kalakysymyksiin https://www.suomenkalakirjasto.fi/ |
Jos näkee salakalastajan voiko siitä ilmoittaa johonkin? Minulla on kalastuksen valvojan numero mutta en tiedä voiko heille soittaa ns.akuutissa tilanteessa. |
381 |
|
|
|
Hei,
Kiitos kysymyksestäsi. Ely-keskuksen sivuilla kerrotaan, että "[k]alastusta valvovat kalastuksenvalvojat, poliisi, kalastusviranomaiset, rajavartiolaitos ja Metsähallituksen erävalvojat ja tulli." Näistä ilmoittaisin ensisijassa kalastuksenvalvojalle jo senkin takia, he saisivat tietoonsa nämä ja sen mukaan osaavat kohdentaa valvontaa. He voinevat ottaa tarvittaessa yhteyttä poliisiin tai muihin viranomaisiin. Kalastuksenvalvojaanhan voi olla luonnollisesti yhteydessä ei-akuutistikin ja kertoa havainnoistaan ja vaikkapa sopia, miten toimit, kun on akuutti tilanne.
Tietysti poliisiinkin voi ola suoraan yhteydessä, onhan kyseessä kuitenkin rikosnimike, johon heillä on velvollisuus puuttua. Konsultoin tuttavaani ja hänen mukaansa alan... |
Mikä ja kenen novelli: Lomamatkan lopulla mies, työhönsä, elämäänsä ja määräilevään vaimoonsa kyllästynyt, menee miekkakakalan pyyntiretkelle. Saa pitkän ja… |
528 |
|
|
|
Etsitty novelli taitaa olla Frederick Forsythin Keisari kokoelmasta Tunnollinen tappaja (Otava, 1982).
|
Lasse Hakulinen ( Veikko Hakulisen poika ) on kirjoittanut kirjan, joka kuvaa mm. Laatokan kalastusta. Löytyisikö edellä kuvatuilla tiedoilla. Jos löytyy… |
842 |
|
|
|
Tarkoitatte varmaan kirjaa Hakulinen, Lassi: Laatokan sini. Kirjan kaikki kappaleet ovat tällä hetkellä lainassa mutta teen siitä teille varauksen. Noudatteko teoksen Inkeroisista vai pääkirjastosta mielummin?
|
Antiikkiliikkeissä myydään lasipalloja joiden ympärillä on narupunos tiuhempana tai löysempänä ja näitä väitetään vanhoiksi verkonmerkeiksi? Milloin moisia on… |
2560 |
|
|
|
Kyselimme asiaa tutulta kalastajalta, joka kertoi, että lasipallot liittyvät kaikkeen kalastukseen missä on ollut passiivisia pyydyksiä. Yksittäisiä lasipalloja on voitu käyttää pyydyksen pitämiseksi välivedessä. Useamman lasipallon rypäs salon ympärillä on ollut kuulemma pyydysmerkki. Narupunos ympärillä estää pallojen rikkoutumisen useamman pallon systeemissä, ja siitä on pallo ollut myös helppo laittaa kiinni pyydykseen. Salossa oli kuulemma alhaalla paino lasikuulanipun keskellä ja salon yläosassa lippu jossa oli laivan numero. Konsultoimamme kalastajan mukaan ainakin Norjassa lasipalloja käytettiin vielä 1960-luvulla, mutta sittemmin muovi syrjäytti lasin.
|
Löytyisikö teiltä kirjaa, joka kertoisi suomalaisalusten sillinpyynnistä Islannissa 1940-50 -luvuilla? |
904 |
|
|
|
Turun kaupunginkirjastosta löytyy esimerkiksi Helge Heikkisen kirja 'Hopeaparvien perässä islannin vesillä – Suomen valtamerikalastuksen värikkäät vaiheet' (1981)
|
Millainen etäisyys pitää jättää järvellä kalastettaessa kalaverkolla toisen laskemaan verkkoon ? Onko siitä olemassa mitään lakipykälää ? |
2826 |
|
|
|
Kalastusasetuksen 9 §:n 3 ja 4 momentissa säädetään pyyntivälineiden etäisyyksistä:
"Meressä kylänrajan ulkopuolella ei toisen kalastusta häiritsevää pyydystä ilman asianomaisen lupaa saa panna pyyntiin sataa metriä lähemmäksi toisen käytössä olevaa nuotta apajaa eikä troolia vedettäessä saa mennä sataa metriä lähemmäksi toisen pyynnissä olevaa nuottaa eikä isorysää.
Sen lisäksi, mitä 3 momentissa säädetään häiritsevästä pyynnistä, ei kalastusta ankkuroiduilla pintaverkoilla tai isorysällä saa ilman asianomaisen lupaa harjoittaa kahtasataa metriä lähempänä toisen isorysää sen sivulta lukien eikä sataa metriä lähempänä sen perää."
|
Onko mahdollista saada jotakin linkkiä kautta kaikille kirjastoille tiedoksi tuottamani erävideot? |
1376 |
|
|
|
http://www.kirjastot.fi/
Tämän linkin kautta saat tietoa Suomen kirjastoista osoitteineen.
Muun muassa BTJ-kirjastopalvelu välittää kirjastoille audiovisuaalista mateiaalia.
http://www.btj.fi/
Muita välittäjiä ovat:
- Tibo Trading Oy
- Mistar
- Kaleva Telemarketing
- Kirjastomedia
|
Kalastuksesta Norjassa Lyngen-vuonolla 1930-luvulla. Tieto- ja kaunokirjallisuutta kalastajista, kalastustavoista ja -aluksista, mitä kaloja kalastettiin jne… |
1297 |
|
|
|
Lapin maakuntakirjaston Lappi-osaston kokoelmista ja tiedonlähteistä löytyy jonkin verran norjankielistä aineistoa Lyngenin alueen elinkeinojen historiasta, myös kalastuksesta vanhempina aikoina, jotain 1930-lukuunkin liittyvää.
Ainoa vastaantullut suomenkielinen lähde, jossa aiheesta kerrotaan vähän, on Samuli Paulaharjun Ruijan suomalaisia (1928).
Norjankielistä kirjallisuutta:
Lyngen regionhistorie, bd. 2, 2004
Larsen, Emil: Lyngen bygdebok, del 2, 1980 (s. 550-582)
Her bor mitt folk : en bildfortelling fra gamle Lyngen,
1986 (s. 45-58).
|
Koskiretkeily ja kalastus, Pohjois-Ruotsi. |
1625 |
|
|
|
Pääkaupunkiseudun yleisten kirjastojen HelMet-aineistotietokannasta www.helmet.fi voit hakea aiheeseen liittyvää aineistoa käyttämällä hakutapaa Sanahaku. Tässä hakutavassa voi antaa useampia hakusanoja. Kokeilin useampia aihepiiriin sopivia hakusanoja. Ainakin sanapareilla Ruotsi kalastus ja kanoottiretkeily Ruotsi tietokannasta löytyy muutamia aiheeseesi liittyviä teoksia. Hakusanat Ruotsi kalastus: Jormanainen, Juha: Kuningaskalastaja: lohenkalastajan unelmajoet, Kalastusseikkailuja maailman ympäri: parhaita paloja Martin Falklindin kalastusretkiltä (dvd tai video), Hahl-Marjokorpi, Teuvo: Pohjoiset kalavedet. Hakusanat kanoottiretkeily Ruotsi : Lönn, Jan: Kanotguiden: 333 turer och leder i Sverige: åar, älvar, sjöar, skärgård. Teosten... |
Millä haulla löytäisin Paimionjoesta, erityisesti kalastuksesta ja kalastosta tietoa? |
956 |
|
|
|
Turun kaupunginkirjaston tietokannassa asiasana "Paimionjoki" tuo 7 viitettä, mutta ne eivät liity kalastukseen. Kannattaa kuitenkin tarkistaa. Asiasanat "kalastus" ja "varsinais-suomi" yhdessä tuovat esiin muun muassa kaksi lehteä: "Kalahaavi" sekä "Tuulisolmu", joihin varmaan on hyvä perehtyä.
Näitä asiasanoja voi käyttää myös yliopistojen yhteistietokanta Lindassa, kansallisbibliografia Fennicassa ja Arto-artikkelitietokannassa, joita kaikkia voi käyttää esim. Turun kaupunginkirjaston pääkirjaston käsikirjastossa.
Lindasta löytyy hakusanalla Paimionjoki seuraava teos: Katajamäki, Arto: Paimionjoen alajuoksun kalaston ja ravuston inventointi ja kehittäminen / Arto Katajamäki, Eeva Nuotio ; [julk.] Lounais-Suomen kalastusalue [ja] Paimion... |
Taannoin oli kuullemma lehdessä juttu lohikalastamisesta vantaan joessa, mistä saisi hankittua päivän kalastusluvan ja missä kannattaa kokeilla kalaonneaan? |
892 |
|
|
|
Helsingin Sanomissa 01.04.2004 kerrottiin Vanhankaupunginkosken kalastuksesta. Kalastuskausi alkoi torstaina 1.4. ja artikkelissa ennustettiin ensimmäisten kalastajien saapuvan viikonloppuna. Tulvivassa koskessa ei ole kaloja, mutta muutaman viikon kuluttua kosken alapuolinen suvanto täyttyy norsseista. Norssiparvien ja silakoiden myötä saapuvat meritaimenet syönnösvaellukselle.
Vanhankaupunginkosken kalastusluvista löytyy tietoja sivulta http://www.hel.fi/liv/ulkoilu/vanhanluvat.html
Vanhankaupunginkosken kalastuslupia myydään Meri-infossa Viikintie 1. ma - pe klo 9 - 17
Muuta tietoa Helsingin kalastusluvista: http://www.hel.fi/liv/ulkoilu/luvat.html
Kalastuslupien nettikauppoja:
http://www.kalastusluvat.net/
http://www.kalakortti.com/
|